[cat] La conducció sota els efectes de l’alcohol és un dels principals factors de risc de la sinistralitat viària. Malgrat els esforços de governs i institucions per reduir les xifres de sinistralitat, el nombre d’accidents de trànsit relacionats amb el consum d’alcohol s’ha mantingut estable en els darrers anys. La reforma del Codi Penal en matèria de trànsit del 2007 ha suposat un increment dels penats per conducció temerària. La conducció sota la influència de begudes alcohòliques representa aproximadament el 50% de les condemnes per delictes contra la seguretat del trànsit. Conèixer quines són les característiques psicològiques més rellevants relacionades amb aquest delicte suposaria un pas endavant en la prevenció i la intervenció en seguretat viària, i facilitaria el disseny d’estratègies enfocades a prevenir aquesta conducta i la reincidència delictiva. Aquesta tesi s’estructura en dos grans objectius, que es desenvolupen en els estudis 1 i 2. L’estudi 1 pretén identificar els factors de risc de la conducció sota els efectes de l’alcohol, i conèixer quines són les característiques psicològiques dels penats per aquest delicte. En aquest estudi comparem les característiques de personalitat i actitudinals d’un grup de penats per conducció sota els efectes de l’alcohol i un grup de conductors control. Una anàlisi descriptiva dels resultats no revela diferències significatives entre els dos grups en cap de les dimensions de personalitat avaluades, mentre que el grup de penats mostra més actituds antisocials. Malgrat això, els resultats de l’anàlisi de regressió indiquen que la conducció sota els efectes de l’alcohol es relaciona amb un alt neuroticisme, baixes puntuacions en responsabilitat i fortes actituds antisocials. Els resultats d’aquest estudi mostren una alta coincidència entre el perfil psicològic de la conducció sota els efectes de l’alcohol, la conducta antisocial general, i l’abús d’alcohol. Aquests resultats s’haurien de tenir en compte en el desenvolupament de programes de prevenció, identificant aquells conductors amb un major risc de conduir sota els efectes de l’alcohol, així com aquells perfils amb una major resistència al canvi. D’altra banda, les actituds antisocials són un bon target a tenir en compte en els programes d’intervenció en conductors penats per conducció sota els efectes de l’alcohol. L’estudi 2 té com a objectiu avaluar la utilitat de la Teoria de la Conducta Planificada (TPB) per a predir intenció de conduir sota els efectes de l’alcohol. La TPB és un model àmpliament utilitzat en la recerca de la conducció de risc. En aquest estudi ens proposem posar a prova la TPB per a predir intenció de conduir havent begut en un grup de penats per conducció sota els efectes de l’alcohol complint una pena de presó, un grup de penats per conducció sota els efectes de l’alcohol complint una pena substitutiva a la presó, i un grup de conductors control. D’altra banda, ens proposem millorar aquest model incloent aquelles variables de personalitat i actitudinals que s’han relacionat amb la conducta antisocial i la conducció de risc. Els resultats d’aquest estudi mostren que els components de la TPB són capaços d’explicar entre un 20% i un 57% de la variància en intenció de conduir sota els efectes de l’alcohol, en línia amb els resultats d’altres estudis amb característiques similars. El component amb una major influència en la intenció és el control conductual percebut. La personalitat no representa una aportació rellevant en el model. Aquests resultats posen de manifest la necessitat d’incloure el control percebut dels conductors en les intervencions centrades en evitar la conducció sota els efectes de l’alcohol. També, suggereixen que la intenció de conduir sota els efectes de l’alcohol no està influïda directament per característiques de personalitat concretes, i obren noves línies de recerca centrades en explorar els mecanismes pels quals la personalitat influeix en la conducció sota els efectes de l’alcohol., [eng] Driving under the influence of alcohol is one of the main risks of road accidents. Knowing which are the most relevant psychological characteristics related to this crime would be a step forward in the prevention and intervention in traffic safety, and would help in the design of strategies aiming to prevent this behaviour and the recidivism. This thesis is structured in two main objectives, which are developed in studies 1 and 2. Study 1 aims to identify the risk factors for driving under the influence of alcohol, and to determine the psychological characteristics of those who have been convicted for this crime. In this study we compare personality and attitudes of a group of DUI (driving under the influence of alcohol) offenders and a group of control drivers. A descriptive analysis does not show significant differences between the two groups in any of the personality dimensions, while offenders show more antisocial attitudes. However, results of the regression analysis indicate that driving under the influence of alcohol is related to a high neuroticism, low scores in conscientiousness and strong antisocial attitudes. Study 2 aims to evaluate the usefulness of the Theory of Planned Behaviour (TPB) to predict the intention to drive under the influence of alcohol. Our aim is to test the TPB to predict drunk driving intention in a group of DUI offenders serving a prison sentence, a group of drivers following a diversion programme as an alternative sanction for a DUI offense, and a group of control drivers. On the other hand, we aimed to improve the TPB model, including those personality and attitudinal variables that have been linked to antisocial behaviour and risky driving. Results of this study show that the TPB components are capable of explaining between 20% and 57% of the variance in intention to drive under the influence of alcohol, in line with the results of other studies with similar characteristics. The component with a greater influence on intention is perceived behavioural control. Personality does not represent a significant contribution to the models. The final part discusses the implications of these findings in the design and improvement of targeted programmes focused on preventing drunk driving and intervention programmes for DUI offenders.