Ovaj diplomski rad obrađuje tematiku medijske reprezentacije analitičke kategorije Žena Srebrenice, kao primjera “podređene” povijesno-društvene skupine. Istraživanje sekundarne građe u obliku naslova medijskih članaka i naslovnih fotografija je inspirirano radom postkolonijalne teoretičarke Gayatri Spivak i nadopunjeno teorijom iz antropologijom medija, vizualnom antropologijom, antropologijom genocida te srodnim poddisciplinama društvenih i političkih znanosti koje mogu ponuditi tumačenje fenomena poput stereotipizacije, reprezentacije Drugih i senzacionalizma, ali i ukazati na važnost etičkog medijskog izvještavanja te institucionalizacije memorijalizacije. Okosnicu istraživanja čini 56 odabranih članaka objavljenih od strane četiri popularne medijske kuće u Hrvatskoj kroz period od deset godina kako bi se lakše uočili potencijalni trendovi s obzirom na datume i povode objavljivanja članaka, učestalih sintagmi korištenih u naslovima, ali i iskazanih emocija, razine agencije i osobnog identiteta žena prikazanih na naslovnim fotografijama te lokacije na Kojima su iste snimljene. S obzirom na vizualni karakter proučavanog predmeta, rad je prožet ilustrativnim primjerima radi lakšeg razumijevanja. Preliminarni rezultati analize objavljeni su u obliku grupne izložbe kako bi se šira javnost upoznala s problematikom prezentacije Žena Srebrenice u hrvatskim medijima, dok se latentno ukazalo na kreativni potencijal u antropološkom radu. This paper is focused on media representation of an analytical category of Women of Srebrenica as an example of a “subaltern” socio-historical group. Research of secondary sources in the form of article titles and corresponding featured photographs was inspired by the work of post-colonial theorist Gayatri Spivak, and then further developed with the help of theories such as anthropology of media, visual anthropology, anthropology of genocide, and other similar disciplines in the field of social and political science that could provide explanation on the phenomenon of stereotyping, representation of Others, and sensationalism. Those theories were also used to showcase the importance of ethical journalism, and the institutionalization of memorialization. Research was conducted on the sample of 56 articles published by four different Croatian media houses in the time frame of ten years to find out potential trends considering the publishing dates, motives for publishing, and frequently used phrases in the titles, while also paying attention to emotions, agency, and personal identity of Women of Srebrenica, and location in featured photographs. Considering the visual analysis element of this research, it was proper to use illustrative example for easier understanding of the subject. Preliminary results of this research were published as a part of joined gallery exhibit to introduce to the public the problem of presentation of Women of Srebrenica in Croatian media, while simultaneously showing the creative potential of anthropological work.