9 results on '"Ben Salem, Lobna"'
Search Results
2. 'Fugitive without Knowing It': Language, Displacement and Identity in Assia Djebar's Autobiographic Narratives
- Author
-
Ben Salem, Lobna
- Abstract
If in Edward Said's words, "everyone lives life in a given language; everyone's experiences therefore are had, absorbed, and recalled in that language" ("Out of Place", 1999: 217), a writer who chooses to write in a language other than the mother-language is inevitably a victim of displacement. In a geography-decentred world, being linguistically out of place is usually accompanied with a physical displacement, issuing into a problematic interplay between language, self and identity. In Assia Djebar's autobiographic narratives, the role of the written word is made more complex, not only because Djebar is a Muslim woman, but also due to the conflict between her oral "maternal" Arabic/Berber language, and the written "paternal" language which is French. Djebar has a complex relationship with these two languages in and between which she lived; two languages that worked in tandem, but also "Othered" each other in a shifting myriad of experiences and forms of being and becoming. This paper aims at discussing the intersectionality of language, identity and displacement. It starts with the view that the written word separates the writer from her maternal language, and her expression in French has become a source of anxiety. Knowing that her association of language and home underlies her double displacement both linguistically and geographically, how does Djebar come to terms with the anxiety of a double exile? At what point was she able to proclaim that writing in "the enemy's language" heralds the self's plurality, positionality, alterity and uniqueness. What role has the autobiographic genre played in this self-fulfilment? The paper postulates that linguistic hybridity is the only possible venue for Djebar when it comes to escaping the alienation inherent in her expression in the enemy's language. The integration of orality in Djebar's (written) autobiographies allows the author to surmount her linguistic exile, to properly mourn the loss of the maternal tongue, enhancing a linguistic and cultural reconciliation.
- Published
- 2015
3. South African Literature and the “Strange Seductiveness” of the Fantastic
- Author
-
Ben Salem, Lobna, primary
- Published
- 2023
- Full Text
- View/download PDF
4. ‘My story is like a magic wand’: a qualitative study of personal storytelling and activism to stop violence against women in Turkey
- Author
-
Mwaba, Kasonde, primary, Senyurek, Gamze, additional, Ulman, Yeşim Işıl, additional, Minckas, Nicole, additional, Hughes, Peter, additional, Paphitis, Sharli, additional, Andrabi, Shazana, additional, Ben Salem, Lobna, additional, Ahmad, Lida, additional, Ahmad, Ayesha, additional, and Mannell, Jenevieve, additional
- Published
- 2021
- Full Text
- View/download PDF
5. South African Literature and the "Strange Seductiveness" of the Fantastic.
- Author
-
Ben Salem, Lobna
- Subjects
- *
SOUTH African literature , *POSTCOLONIAL literature , *SCIENCE fiction , *MAGIC realism (Literature) , *CULTURE - Abstract
In Postcolonial literature, magic realism and science fiction are two sub-genres that have worked diligently to contest realism as a western novelistic tradition. In the South African context, the fantastic initiates a process of psychic liberation from old (White) world narrative domination and its cognitive codes. It recapitulates problems of historical consciousness in (post)apartheid cultures and interrogates inherited notions of imperial history. This paper reads two "fantastic" texts that belong to a similar post-colonial culture—South Africa—and strives to explain the ways in which these texts recapitulate, in both their narrative discourse and their thematic content, the "real" social and historical context in which (post)apartheid South African culture existed and thrived. Zakes Mda's Ways of Dying and Lauren Beukes' Zoo City use magic realism and science fiction respectively to re-view and debunk inherited literary modes of colonial discourse and to work towards more authentic yet challenging "codes of recognition". By so doing, they offer positive and liberating responses to new emerging cultural forms. [ABSTRACT FROM AUTHOR]
- Published
- 2022
- Full Text
- View/download PDF
6. 'I SHALL INTERVENE, WITH NOMAD MEMORY AND INTERMITENT VOICE': RESURRECTING COLLECTIVE MEMORY IN ASSIA DJEBAR'S 'FANTASIA, AN ALGERIAN CAVALCADE'
- Author
-
Ben Salem, Lobna
- Subjects
memoria ,identitat col·lectiva ,collective identity ,memòria ,genero ,gènere ,Algerian war of independence ,talde identitate ,Guerra d'independència d'Algèria ,memory ,identidad colectiva ,Guerra de independencia argelina ,Algeriako independentzia gerra ,gender ,género - Abstract
En les narracions de guerra d'Assia Djebar la veu i les experiències de les dones són el centre de la narració, en contrast amb les narracions masculines tradicionals centrades en la guerra i els conflictes. A L'Amour, la fantasia hi ha diverses protagonistes femenines, supervivents de la guerra d'independència, que, a través de la narració de relats presenten perspectives canviants i una multiplicitat de veus que desafien les versions històriques monològiques. Mitjançant la unió de fragments de les identitats individuals, perdudes i oblidades per la història, l'escriptora forja la identitat col·lectiva, centrant-se en els aspectes comuns, més que no en els privats, de la memòria.L'article posa en relleu la naturalesa específica de gènere de les memòries de guerra; examina el paper de la narrativa com a mitjà per contrarestar les deficiències de la memòria i per combatre l'amnèsia històrica.Tot centrant-se en la idea que la memòria construeix la identitat, l'article investiga fins a quin punt una memòria de gènere de la guerra pot contribuir a la formació de la identitat col·lectiva, tenint en compte la interdependència, però també la dissonància entre l'oralitat i el text. In Assia Djebar’s war narratives, it is women’s voices and experiences that are at the centre of narration, in contrast to traditional male-centred narratives of war and conflict. In Fantasia, an Algerian Cavalcade, there are multiple female protagonists, survivors of independence war, who, through storytelling, present shifting perspectives and a multiplicity of voices that contest monological historical versions. By reassembling the fragments of individual identities, lost and forgotten by history, the writer forges collective identity, focussing on the communal rather than private aspect of memory.The paper highlights the gender-specific nature of war memories; it examines the role of the narrative as a means of countering deficiencies of memory and combating historic amnesia.Centred on the idea that memory constructs identity, the paper investigates the extent to which a gendered memory of war can contribute in shaping collective identity, bearing in mind the interdependence but also the dissonance of orality and texting. En los relatos de guerra de Assia Djebar, son las voces y experiencias femeninas las que ocupan el centro de la narración, a diferencia de los relatos de guerra y conflictos tradicionales, centrados en figuras masculinas. Su obra El amor, la fantasía cuenta con múltiples protagonistas femeninas, supervivientes de la guerra de independencia argelina, quienes presentan, mediante la narración de historias, unos puntos de vista cambiantes y una gran diversidad de voces que ponen en tela de juicio las versiones históricas monológicas. Al recomponer los fragmentos de las identidades individuales perdidas y olvidadas por la historia, la escritora logra forjar una identidad colectiva, centrándose en el aspecto comunitario, en lugar de privado, de la memoria.El presente trabajo hace hincapié en la naturaleza específica de los recuerdos de guerra desde la perspectiva de género. Asimismo, estudia el papel de la narrativa como medio para hacer frente a las deficiencias de la memoria y combatir la amnesia histórica.Centrado en la idea de que la memoria construye la identidad, este trabajo examina hasta qué punto la memoria de género puede contribuir a la configuración de una identidad colectiva, teniendo en cuenta la interdependencia, así como la disonancia, entre oralidad y escritura. Emakumeen ahotsa eta bizipenak dira Assia Djebar-en gerra narratibetako muina, tradizionalki ez bezala, gizonak baitziren gerra narratibetako protagonista. Fantasia, an Algerian Cavalcade liburuan hainbat emakume protagonista daude. Horiek bizirik irten ziren independentzia gerratik eta euren esperientzia kontatuz, ikuspuntu desberdinak adierazi dituzte, baita bertsio historiko monologikoen aurkako hainbat ahots ere. Idazleak norbanakoen identitate galdu eta ahaztuen zatiak batuz talde identitatea osatzen du eta talde memoria azpimarratzen du norbanakoena azpimarratu beharrean.Artikuluak gerra memorien genero izaera nabarmentzen du. Narratibaren rola aztertzen du, memoriaren gabeziak kontatzeko eta amnesia historikoari aurre egiteko tresna bezala.Ideia nagusia memoriak identitatea osatzen duela dela kontuan hartuz, artikuluak aztertzen du genero gerra memoria batek noraino baldintza dezakeen talde identitatearen osaera, kontuan hartuz ahozkotasunaren eta testualitatearen elkarrekiko dependentzia eta desadostasuna.
- Published
- 2014
7. 'I shall Intervene, With Nomad Memory and Intermittent Voice' : resurrecting collective memory in Assia Djebar's fantasia, an algerian cavalcade - Lobna Ben Salem
- Author
-
Ben Salem, Lobna
- Subjects
Collective identity ,Algeriako Independentzia gerra ,Identitat col·lectiva ,Memory ,Identidad colectiva ,Guerra de independencia argelina ,Gender ,Algerian war of independence ,Género ,Talde-identitatea ,Gènere ,Guerra d'independència d'Algèria ,Memòria - Abstract
En les narracions de guerra d'Assia Djebar la veu i les experiències de les dones són el centre de la narració, en contrast amb les narracions masculines tradicionals centrades en la guerra i els conflictes. A L'Amour, la fantasia hi ha diverses protagonistes femenines, supervivents de la guerra d'independència, que, a través de la narració de relats presenten perspectives canviants i una multiplicitat de veus que desafien les versions històriques monològiques. Mitjançant la unió de fragments de les identitats individuals, perdudes i oblidades per la història, l'escriptora forja la identitat col·lectiva, centrant-se en els aspectes comuns, més que no en els privats, de la memòria. L'article posa en relleu la naturalesa específica de gènere de les memòries de guerra; examina el paper de la narrativa com a mitjà per contrarestar les deficiències de la memòria i per combatre l'amnèsia històrica. Tot centrant-se en la idea que la memòria construeix la identitat, l'article investiga fins a quin punt una memòria de gènere de la guerra pot contribuir a la formació de la identitat col·lectiva, tenint en compte la interdependència, però també la dissonància entre l'oralitat i el text. In Assia Djebar's war narratives, it is women's voices and experiences that are at the centre of narration, in contrast to traditional male-centred narratives of war and conflict. In Fantasia, an Algerian Cavalcade, there are multiple female protagonists, survivors of independence war, who, through storytelling, present shifting perspectives and a multiplicity of voices that contest monological historical versions. By reassembling the fragments of individual identities, lost and forgotten by history, the writer forges collective identity, focussing on the communal rather than private aspect of memory. The paper highlights the gender-specific nature of war memories; it examines the role of the narrative as a means of countering deficiencies of memory and combating historic amnesia. Centred on the idea that memory constructs identity, the paper investigates the extent to which a gendered memory of war can contribute in shaping collective identity, bearing in mind the interdependence but also the dissonance of orality and texting. En los relatos de guerra de Assia Djebar, son las voces y experiencias femeninas las que ocupan el centro de la narración, a diferencia de los relatos de guerra y conflictos tradicionales, centrados en figuras masculinas. Su obra El amor, la fantasía cuenta con múltiples protagonistas femeninas, supervivientes de la guerra de independencia argelina, quienes presentan, mediante la narración de historias, unos puntos de vista cambiantes y una gran diversidad de voces que ponen en tela de juicio las versiones históricas monológicas. Al recomponer los fragmentos de las identidades individuales perdidas y olvidadas por la historia, la escritora logra forjar una identidad colectiva, centrándose en el aspecto comunitario, en lugar de en el privado, de la memoria. El presente trabajo hace hincapié en la naturaleza específica de los recuerdos de guerra desde la perspectiva de género. Asimismo, estudia el papel de la narrativa como medio para hacer frente a las deficiencias de la memoria y combatir la amnesia histórica. Centrado en la idea de que la memoria construye la identidad, este trabajo examina hasta qué punto la memoria de género puede contribuir a la configuración de una identidad colectiva, teniendo en cuenta la interdependencia, así como la disonancia, entre oralidad y escritura. Emakumeen ahotsa eta bizipenak dira Assia Djebar-en gerra-narratiben muina, gizonak protagonistatzat hartzen zituzten gerra narratiba tradizionaletan ez bezala. Fantasia, an Algerian Cavalcade liburuan hainbat emakume protagonista daude. Emakume horiek bizirik irten ziren Independentzia gerratik eta beren esperientzia kontatuz, ikuspuntu desberdinak adierazi dituzte, baita bertsio historiko monologikoen aurkako hainbat ahots ere. Historiak galdutako eta ahaztutako norbanakoen identitateen zatiak batzen ditu idazleak, talde-identitatea osatzeko, eta talde-memoria azpimarratzen du norbanakoena azpimarratu beharrean. Artikuluak gerra-memorien genero izaera nabarmentzen du. Narratibaren rola aztertzen du, memoriaren gabeziak kontatzeko eta amnesia historikoari aurre egiteko tresna gisa. Ideia nagusia memoriak identitatea osatzen duela dela kontuan hartuz, artikuluak aztertzen du generodun gerra-memoria batek noraino baldintza dezakeen talde identitatearen osaera, eta horretarako, aintzat hartzen ditu ahozkotasunaren eta testualitatearen elkarrekiko mendekotasuna eta desadostasuna.
- Published
- 2011
8. «Parlaré, amb una memòria nòmada i una veu intermitent» : la reconstrucció de la memòria col·lectiva a l'amour, la fantasia d’Assia Djebar
- Author
-
Ben Salem, Lobna
- Abstract
En les narracions de guerra d'Assia Djebar la veu i les experiències de les dones són el centre de la narració, en contrast amb les narracions masculines tradicionals centrades en la guerra i els conflictes. A L'Amour, la fantasia hi ha diverses protagonistes femenines, supervivents de la guerra d’independència, que, a través de la narració de relats presenten perspectives canviants i una multiplicitat de veus que desafien les versions històriques monològiques. Mitjançant la unió de fragments de les identitats individuals, perdudes i oblidades per la història, l’escriptora forja la identitat col•lectiva, centrant-se en els aspectes comuns, més que no en els privats, de la memòria. L’article posa en relleu la naturalesa específica de gènere de les memòries de guerra; examina el paper de la narrativa com a mitjà per contrarestar les deficiències de la memòria i per combatre l’amnèsia històrica. Tot centrant-se en la idea que la memòria construeix la identitat, l’article investiga fins a quin punt una memòria de gènere de la guerra pot contribuir a la formació de la identitat col•lectiva, tenint en compte la interdependència, però també la dissonància entre l’oralitat i el text.
- Published
- 2011
9. 'Parte har dezaket, memoria nomadarekin eta aldizkako ahotsarekin' talde-memoriaren berpizkundea assia djebar-en fantasia, an algerian cavalcade liburuan
- Author
-
Ben Salem, Lobna
- Abstract
Emakumeen ahotsa eta bizipenak dira Assia Djebar-en gerra-narratiben muina, gizonak protagonistatzat hartzen zituzten gerra narratiba tradizionaletan ez bezala. Fantasia, an Algerian Cavalcade liburuan hainbat emakume protagonista daude. Emakume horiek bizirik irten ziren Independentzia gerratik eta beren esperientzia kontatuz, ikuspuntu desberdinak adierazi dituzte, baita bertsio historiko monologikoen aurkako hainbat ahots ere. Historiak galdutako eta ahaztutako norbanakoen identitateen zatiak batzen ditu idazleak, talde-identitatea osatzeko, eta talde-memoria azpimarratzen du norbanakoena azpimarratu beharrean. Artikuluak gerra-memorien genero izaera nabarmentzen du. Narratibaren rola aztertzen du, memoriaren gabeziak kontatzeko eta amnesia historikoari aurre egiteko tresna gisa. Ideia nagusia memoriak identitatea osatzen duela dela kontuan hartuz, artikuluak aztertzen du generodun gerra-memoria batek noraino baldintza dezakeen talde identitatearen osaera, eta horretarako, aintzat hartzen ditu ahozkotasunaren eta testualitatearen elkarrekiko mendekotasuna eta desadostasuna.
- Published
- 2011
Catalog
Discovery Service for Jio Institute Digital Library
For full access to our library's resources, please sign in.