Imovinskopravni aspekti razvoda braka predstavljaju skup pravnih pitanja iz složenog područja obiteljskog, stvarnog i obveznog prava, zadirući pri tom u druge pravne discipline. Aktualnost teme razvoda i njegovih imovinskopravnih učinaka danas je jednako prisutna u hrvatskom, europskom, te međunarodnom kontekstu. Tako je u EU od nedavno u primjeni Uredba o uzdržavanju, dok je rad na uređenju imovinskih odnosa bračnih drugova aktualiziran s dva nova prijedloga: Prijedlogom Uredbe Vijeća o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i ovrsi odluka u imovinskopravnim bračnim predmetima te Prijedlogom Uredbe Vijeća o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i ovrsi odluka o imovinskim posljedicama registriranih partnerstva. Na globalnoj su razini nastojanja Haške konferencije u vezi s uzdržavanjem uobličena u novu Hašku konvenciju o uzdržavanju. Upravo su nas navedena interdisciplinarnost i aktualnost u ovom području potaknuli na organiziranje Drugog znanstveno-stručnog interdisciplinarnog skupa pod nazivom Imovinskopravni aspekti razvod braka u hrvatskom, europskom i međunarodnom kontekstu, održanog 17. i 18. lipnja 2010. godine na Pravnom fakultetu u Osijeku, čiji plod je ova knjiga. U knjizi se uvodno osvrćemo na sociološko poimanje razvoda, te na imovinskopravne aspekte prestanka braka u rimskoj pravnoj tradiciji. Potom se, u pogledu hrvatskog pozitivnopravnog reguliranja bračne stečevine, prikazuju recentni stavovi i mišljenja iz prakse Vrhovnog suda RH, analizira se pojam dugova i darova pri njezinoj diobi, te se bračna stečevina napokon analizira u kontekstu Zakona o trgovačkim društvima. U području uzdržavanja djece u knjizi se nastoje riješiti dvojbe vezane uz novi način određivanja uzdržavanja za djecu, te se preispituje uloga centra za socijalnu skrb u provjeri imovinskih prilika djetetovih roditelja. Kako brak mogu sklopiti i poslovno nesposobne osobe, jedna od tema odnosi se na ulogu skrbnika u zaštiti imovinskih prava štićenika.Knjiga o imovinskopravnim aspektima razvoda izlazi iz okvira hrvatskog prava, predstavljajući aktualnosti u europskom, međunarodnom i komparativnom pravu. U tom se kontekstu najprije opisuje pravna regulativa razvoda i njegovih pravnih učinaka u europskom pravosudnom prostoru, te se analiziraju postupovni aspekti odlučivanja o imovinskim i statusnim posljedicama prestanka braka u praksi europskih sudova u Strasbourgu i Luxembourgu. Potom se polemizira i o učincima koje strana odluka o uzdržavanju proizvodi u drugim jurisdikcijama. Iz perspektive europskih nastojanja usklađivanja materijalnog prava u završnom dijelu knjige se uspoređuju načela o razvodu i uzdržavanju bračnih drugova Europske komisije za obiteljsko pravo s domaćim institutima razvoda i uzdržavanja bračnih drugova, te se kroz prizmu komparativnog prava analizira problematika valjanosti bračnog ugovora. U posljednjem se dijelu knjige iz europske perspektive istražuje povijesni razvoj neizravnog doprinosa u stjecanju imovine bračnih drugova, sadašnja europska rješenja koja privilegiraju režim bračne stečevine, te suvremene trendove koji nas vode ka autonomnom i sporazumnom uređivanju odvojene imovine bračnih drugova.