Väitöskirjatutkimuksessa tarkastellaan ääniympäristöä akustisen kommunikaation, etnomusikologian ja viestinnän kulttuurisen tutkimuksen näkökulmasta. Monitieteistä lähestymistapaa sovelletaan kuulemisen/kuuntelun, ympäristöäänten merkitysten ja äänimaisemien historiallis-kulttuuristen muutosten tutkimukseen. Tapaustutkimuksissa tarkastellaan muutoksia kylä- ja työyhteisöissä sekä arvioidaan musiikin uusien käyttötapojen vaikutuksia ääniympäristöön. Työ koostuu seitsemästä tieteellisestä artikkelista ja teoreettisesta johdannosta, ja se on ensimmäinen ääniantropologian/äänimaisematutkimuksen alaan kuuluva väitöskirjatason tutkimus Suomessa. Ääniympäristön historiallisia ja kulttuurisia muutoksia tarkastellaan skotlantilaisessa Dollarin kylässä ja kanadansuomalaisten Brittiläisessä Kolumbiassa sijaitsevassa Sointulan siirtokunnassa. Kadonneiden ja ympäristössä kuuluvien äänten välityksellä yhteisö liittyy osaksi laajempia historiallisia ja globaaleja rakenteellisia muutoksia. Molemmissa kylissä yhteisön akustinen kommunikaatio rakentuu paikallisille toimille, niihin liittyville kulttuurisille arvoille ja äänellisesti ilmeneville kansallisille ja globaaleille tekijöille. Samalla tavalla kun ääniympäristössä ovat läsnä menneisyys ja nykyhetki, siihen vaikuttavat yksilön toimet, kulttuuriset ja rakenteelliset tekijät sekä näiden kaikkien vuorovaikutus. Nykypäivän ääniympäristöä lähestytään äänen tallennettavuuden, muokattavuuden ja toistettavuuden näkökulmasta ts. kuinka sähköakustiset innovaatiot ovat muokanneet ympäristöä ja mitkä muutosten kulttuuriset vaikutukset ovat muiden muassa kuuntelemiseen. Esimerkiksi radion työpaikkakäyttö avokonttorissa ei riipu ainoastaan musiikki- tai muusta ohjelmatarjonnasta, vaan sitä säätelevät ajan myötä muodostuneet konventiot ja samassa tilassa työskentelevien musiikilliset mieltymykset, minkä vuoksi kollektiivinen kuunteleminen ei ole aina täysin ristiriidatonta. Kuuntelumahdollisuudet lisääntyivät suomalaisen populaarimusiikin suhteen radiotoiminnan vapautumisen yhteydessä kahdeksankymmentäluvun puolessa välissä. Kaupalliset paikalliskanavat ryhtyivät kilpasille siitä, kuka soittaa ensimmäiseksi uusimmat kappaleet. Nykyradiot ovat tehneet välttämättömyydestä hyveen: tapaustutkimuksen perusteella näyttää siltä, että samat esitykset soivat kerta toisensa jälkeen suurimmilla suomalaisilla radioasemilla ja asemaketjuilla. Tutkimus nosti esiin tarpeen yksityiskohtaisemmasta paikallisradioiden musiikkitarjonnan kartoituksesta viimeisen kahdenkymmenen vuoden ajalta. Musiikinkäyttöä tulisi tarkastella myös laajemmassa yhteydessä: taustamusiikkina julkisessa tilassa sekä ympäristön äänellisenä yhdenmukaistumisena ja ennen muuta suhteessa siihen, kenellä on valta rakentaa äänellä yhteistä ääniympäristöä. Yhteistä ääniympäristöä rakentavat myös televiestinnän muutokset. Muutos ilmenee puhelinkeskusteluina, joka ovat siirtyneet yksityistilasta julkiseen sekä matkapuhelinten soittoääninä. Soittoäänet valitaan musiikillisten mieltymysten mukaan eikä niitä voi siten tarkastella persoonattomina signaaleina. Soittoääniä voidaan käyttää erottumisen ja identiteetin välineinä samalla tavalla kuin muutakin musiikkia. Vaikka äänen laatu poikkeaa alkuperäisestä enemmän kuin sivustakuulijan mielestä olisi kenties luvallista, soittoäänet ovat miellettävissä musiikiksi niihin liitettävien henkilökohtaisten ja yhteisten mielleyhtymien vuoksi. Luettelo alkuperäisjulkaisuista Artikkelit on julkaistu vertaisarviointijärjestelmää noudattavissa kotimaisissa ja kansainvälisissä tieteellisissä julkaisuissa. 1. Soundscape Studies and Auditory Cognition. Kärjä Antti-Ville (ed.) Etnomusikologian vuosikirja 14. Helsinki, Suomen etnomusikologinen seura, 2003, 2140. 2. You don t hear anything round here! Cognitive Maps and Auditory Perception. Teoksessa Järviluoma Helmi & Wagstaff Gregg (eds.) Soundscape Studies and Methods. Vaasa, Finnish Society for Ethnomusicology, Department of Art, Literature and Music, University of Turku, 2002, 171184. 3. Äänestä kertomalla. Skotlantilaisen kylän puhuttu menneisyys. Kärjä Antti-Ville ja Aho Marko (toim.) Etnomusikologian vuosikirja 16. Helsinki, Suomen Etnomusikologinen Seura, 2004, 186206. 4. Pois maailman mellakasta. Sointulan siirtokunnan ääniympäristön muutos. Teoksessa Jokinen Outi ja Kilpiö Kaarina (toim.) Kuultava menneisyys. Suomalaista äänimaiseman historiaa. Historia Mirabilis 3, Turun historiallinen yhdistys, 2005, 3870. 5. Radio työpaikan äänimaisemassa. Niemi Jarkko (toim.) Etnomusikologian vuosikirja 11. Helsinki, Suomen etnomusikologinen seura, 1999, 118133. 6. Kuuloaistin valtakunta. Urbaani ääniympäristö ja radion musiikkitarjonta. Teoksessa Itkonen Matti, Heikkinen, V.A. ja Inkinen Sam (toim.) Eletty tapakulttuuri. Arkea, juhlaa ja pyhää etsimässä. Jyväskylä, Jyväskylän yliopisto, 2004, 598625. 7. Sorry can t hear you! I m on a train! Ringing tones, meanings and the Finnish Soundscape. Popular Music, vol.23, part 1, January, 2004, 5162 Towards the Sound. Listening, change and the meaning in the sonic environment. Towards the Sound is composed of an introduction and seven articles refereed and published in international (2) and domestic (5) scientific journals and edited volumes. The dissertation approaches the issues of sonic environment from the standpoints of acoustic communication, ethnomusicology and cultural studies of communication. This multidisciplinarity is applied to issues of hearing/listening, meanings of environmental sounds and the change of various soundscapes. The introduction deals with the history of Canadian soundscape research founded in the late 1960 s in Vancouver and its relation to anthropology and communication studies. The history of senses in anthropology is briefly discussed as well as different modes of listening. Theoretical and methodological issues and the key concepts concerning the dissertation are also presented. The reproduction of sound and how it has transformed the sonic environment and the listening is dealt in more detail. The ideas of the philosopher Walter Benjamin and the musicologist Theodore W. Adorno are interpreted in relation to soundscape and Canadian soundscape research. The first part of the dissertation also introduces the conceptual framework of actors, culture and structure which are recommended to be taken into consideration in the future soundscape studies. In other words: micro, meso and macro levels are all manifested sonically in an environment and should also be researched together. Articles Soundscape Studies and Auditory Cognition and You don t hear anything round here! Cognitive Maps and Auditory Perception deals with the issues of methodology, empirical soundscape research and related disciplines. Auditory cognition and cognitive musicology and their possible contribution to research of sonic environment are discussed in more detail. The brief history of soundscape studies is also included in the first article. The empirical part of Auditory Cognition is based on field work carried out in the Swedish village of Skruv. The paper concentrates on the meanings attached to local sounds, and how different layers of the past can be detected in the same sound event depending on the listeners enculturation and their soundscape competence. Äänestä kertomalla. Skotlantilaisen kylän puhuttu menneisyys [Stories of Sounds. The Narrated Past of the Scottish Village] and Pois maailman mellakasta. Sointulan siirtokunnan ääniympäristön muutos [Away from the Din of the World. The Change of Sonic Environment in the Colony of Sointula, B.C., Canada] are concentrating on the historical and cultural changes in environmental sounds. The past soundscapes of Scottish Dollar and Canadian Finn Sointula were reconstructed with the help of diverse sources including artefacts, interviews, literature and newspaper articles. It turned out that the sounds, past and present, attach the community to broader historical and global contexts. In both cases the acoustic communication of the community consisted of local activities, cultural meanings attached to them and sonically manifested features of national and global structures. The last three articles concentrate on transphonic or schizophonic phenomena i.e. how the electroacoustic technology have moulded our sonic environment and what their cultural implications are. Radio työpaikan äänimaisemassa. [Radio Receiver as a Builder of the Soundscape at the Workplace] concentrates on the use of a radio at the workplace. Drawing on research among the radio listeners the article argues that the radio enables the selection of music and thus makes somewhat tedious tasks more endurable. The selection of channel was regulated by the music policy of a radio channel and the preferences of the workers. Own cassettes were considered too personal to be played in commonly shared work space. Some of the tasks needed more attention and thus the music that demanded more contemplated listening was excluded. Questions of sound and power are also in focus, since there was virtually no silent place in a commonly shared room. In order to withdraw from the soundscape one ne! eded to use a Walkman and earphones. Kuuloaistin valtakunta. Urbaani ääniympäristö ja radion musiikkitarjonta [The Realm of Hearing. Urban Sonic Environment and Radio Music Policy] is an article concerning the music policies in Finnish radio after the deregulation of broadcasting in 1985. The deregulation put life into aired music when the channels started to compete who would be the first one to broadcast the latest hit songs. Present radio channels have made a virtue out of this: drawing on a case study of listings of National Airplay Chart the article argues that the same songs dominate on major Finnish channels. Because of the economic depression in the early 1990 s the ownership of the radios were reorganised and format radios introduced. For instance Radio 957, previously owned by the Student Union of Tampere University, was converted to format radio. Interviews were replaced with music and the show hosts were reduced and turned into announcers. The diversity of music was cut down: classical, folk, jazz and independent musics were no longer aired. Locality played a major role in the granting of licences in mid 80 s. In the current situation, the idea of locality should not be understood geographically but as an image or a commercial brand. Local music is aired locally but at the same time same songs are heard in other channels that belong to the same chain of radio stations. Sorry can t hear you! I m on a train! Ringing tones, meanings and the Finnish Soundscape explores how the use of mobile phones has changed the contemporary Finnish soundscape. The change manifests itself firstly via telephone conversations which have spread from private premises to public places and secondly via interchangeable ringing tones. Drawing on research carried out among cellular phone users the article argues that the ringing tones are selected on the basis of musical taste, so they can no longer be regarded as impersonal telephone signals. They can be used as a means of distinction and identity like any music. Even if the quality of ringing tones is inferior to the original interpretation of a tune they can still be considered to be music, because of their personal and collective associations.